Her er brevet som fik spidskandidat til at trække sig
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjAvMDkvMjEvODgyODUuanBn/88285.jpg?fm=jpg&w=1128&h=603&s=18fd6185e67e040fddd7a72132bb024e)
Danmarks 243.000 førtidspensionister risikerer at miste deres fremtidige forsørgelsesgrundlag, hvis de bliver valgt til en kommunalbestyrelse.
Sådan lyder fortolkningen fra byrådskandidat Jan Sørensen, Øster Højst, af en juridisk vurdering fra Tønder Kommune og sine personlige erfaringer som bisidder i sager om førtidspension.
Han har taget konsekvensen ved at trække sig som spidskandidat for Enhedslisten til byrådet i Tønder. Han støtter stadig sit parti som nummer tre på listen, men den placering giver næppe valg.
Borgmester Laurids Rudebeck (V) skriver i en mail til Jan Sørensen, at det kan få betydning for bevillingen og udmåling af ens førtidspension, hvis man opnår valg til en kommunalbestyrelse.
- Efter det svar var jeg ikke i tvivl om, at min førtidspension bliver taget fra mig, hvis jeg bliver valgt. Det anser jeg som en trussel mod mit forsørgelsesgrundlag i en grad, så jeg ikke turde andet end at trække mig som spidskandidat, siger Jan Sørensen.
Man kan i dag kun få førtidspension, hvis man ikke er i stand til at udføre nogen form for arbejde. Medlemsskab af en kommunalbestyrelse kræver en arbejdsindsats, og hvis man kan klare den, så er man med andre ord ikke berettiget til førtidspension.
Demokratisk problem
Samfundsforsker og lektor Johannes Andersen, Aalborg Universitet, mener, at sagen rejser et demokratisk problem.
- I bund og grund rokker det ved, at alle skal have lige muligheder for at deltage i det demokratiske liv, siger han til Avisen.dk.
Jan Sørensen er uddannet mekaniker, og han lider af en gigtlidelse, der gør ham uarbejdsdygtig. Hans ryg er ødelagt. Han mener, at han kan bestride et mandat i kommunalbestyrelsen, fordi han selv kan tilrettelægge arbejdet med de hvilepauser, han har brug for.
Tilbage til fortiden
Helt frem til midten af 1900-tallet fik modtagere af sociale ydelser frataget deres borgerrettigheder som stemmeret og valgbarhed.
Med Karl Kristian Steinckes socialreform i 1933 lagde Folketinget op til, at modtagere af fortidens fattighjælp skulle betragtes som ligeværdige borgere.
Først med loven om offentlig forsorg i 1961 blev ligeværdigheden en realitet.
Danmarks Statistik oplyser, at antallet af førtidspensionister i år er på 243.000. Antallet er faldende efter adskillige administrative og lovgivningsmæssige stramninger.