Onsdag har ledelsen på IBC International Business College meddelt de tidligere 94 ansatte på det konkursramte VUC Syd, at 30 af dem mister deres arbejde.
30 af 94 ansatte på det konkursramte VUC Syd mister deres arbejde.
Det står klart, efter at ledelsen på IBC International Business College i Aabenraa holdt informationsmøde for de 64 ansatte, som fortsætter deres arbejde, efter IBC overtog ledelsen efter det konkursramte VUC Syd.
IBC International Business Colleges med base i Kolding har ifølge direktør Jens Madsen informeret de 30 medarbejdere tirsdag aften om, at de er fyret. Hvilke stillinger det drejer sig om, er ikke oplyst.
De 64 medarbejdere, som fortsætter med at arbejde for IBC, mødtes onsdag formiddag i Aabenraa, hvor de fik yderligere informationer om deres arbejdssituation af Jens Gamauf Madsen, der er direktør ved IBC.
IBC fortsætter VUC's undervisning i henholdsvis Haderslev, Aabenraa og Sønderborg. Undervisningen i Tønder overtages af Det Blå Gymnasium i byen. Hvor mange elever, der tidligere fik undervisning i VUC-regi, og som vil vil få undervisning i Tønder, er ikke oplyst.
Undervisningen for kursister og elever på det tidligere VUC Syd genoptages ifølge Jens Gamauf Madsen mandag den 18. august.
Bestyrelsen for VUC Syd indgav konkursbegæring den 1. august, efter de vurderede, at den ikke længere havde mulighed for at opretholde driften og sine økonomiske forpligtelser. Det er særligt VUC Syds store gæld kombineret med et faldende antal kursister, der har ført til konkursen.
Børne- og Undervisningsministeriet afsatte i 2018 den daværende bestyrelse bag VUC Syd, da det blev vurderet, at den havde bragt institutionens videreførelse i fare.
Ministeriet oplyste i forbindelse med konkursen, at det midlertidige styre er lykkedes med at stabilisere VUC Syds drift og økonomi med en reduktion af omkostninger fra 221,9 millioner kroner i 2018 til 75,3 millioner kroner i 2022.
Gåsenuggets og børnerock indvier have med et større formål
Børnene i daginstitutionen havde selv hænderne i både æg og rasp.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
En forældregruppe har sørget for, at deres børn nu har en stor biodiversitetspark at udfolde sig i. Tofteskovens Børnehuse har netop kunnet indvie bålplads, kvashegn og blomster.
Der er lige dele væmmelse og fascination, når en gruppe børnehavebørn for lov til at komme helt tæt på naturen.
Hos Tofteskovens Børnehuse i Juelsminde har de haft hænderne helt nede i biologien, da de skulle lave hele gæs og ænder om til nuggets.
- Det var sjovt at kigge på hjertet, siger Oliver Bo Schultz Fynbo.
Det var Saxo Mølgaard Karlskov Jensen også, selvom det lugtede lidt.
- Det var sjovt, fordi hun skar den ud, siger han.
Saxo Mølgaard Karlskov Jensen syntes, det lugtede lidt, når dyrene blev åbnet.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
De havde fået besøg af jæger Zenia Maltha, der først viste børnene, hvordan dyrene så ud, inden de bliver til mad.
Det er alt sammen en del af indvielsen af deres helt nye biodiversitetspark, hvor de fremover kommer til at opleve meget mere af den slags.
I mere end to år har forældrebestyrelsen været i gang med at udtænke planer, samle penge ind og udføre biodiversitetsparken.
Den skal både bruges i dagstimerne, når daginstitutionen holder åbent, men der er også adgang for alle andre, der vil bruge en nat i et shelter eller en aften rundt om bålet.
- Vi håber, at det bliver et sted, byen kommer til at tage til sig som et sted for børnefamilier og barnlige sjæle, der har lyst til at være sammen i naturen og lave nogle fede ting. Og så håber vi, at vores børn kan bruge det i dagstimerne, når institutionen er åben, siger Milla Mølgaard.
Der er opsat helt nye shelters, som både daginstitutionen og lokalsamfundet kan få glæde af.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
Hun sidder i forældrebestyrelsen og har været med til at samle mere end 700.000 kroner ind til haven.
- Det er megafedt at kunne indvie den nu. Vi har været i gang i over to år, og det har bare været en masse tanker og idéer og lyst til at lave det her, og nu står vi her, og nu er det færdigt, siger hun.
Uden forældrebestyrelsens indsats ville haven aldrig være blevet til, og derfor sætter daginstitutionen stor pris på indsatsen.
- Vi har simpelthen ikke budget til i at lave noget i vores lille institution, der koster så mange penge. Så det er megafedt, at vi har en aktiv forældrebestyrelse, der har gidet at hjælpe os med det, siger Jennifer Adelholm, der er daglig leder i Tofteskovens Børnehuse.
Jennifer Adelholm sætter stor pris på det arbejde, forældrene har lagt i haven.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
Sundere børn i naturen
Det er ikke kun skæg og nogle gange ballade for børn at være i naturen. Niels Ejbye-Ernst arbejder med, hvilken effekt naturen har på børn.
- Det er grundigt påvist, at børn, der opholder sig meget i naturområder, bevæger sig mere og er mindre syge, siger han.
Han henviser desuden til den norske forsker Vidar Ulset, som har undersøgt sammenhængen mellem børns koncentration og ophold i naturen.
- Det viser sig, at jo længere tid børn i tre til syv-års alderen er i naturen, jo mindre sandsynlighed er der for opmærksomhedsforstyrrelser som ADHD og ADD. Evnen til at koncentrere sig bliver bedre, siger Niels Ejbye-Ernst, der er lektor ved Videncenter for pædagogik og dannelse hos VIA University College.
Jæger Zenia Maltha stod for at gøre børnene klogere på de forskellige dyr.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
Han har i sit arbejde hos Center for Børn og Natur snakket med pædagoger, der fortæller, at der stadig er konflikter, men når børnene opholder sig i naturen, bliver det ikke konflikter om ting eller plads, for det er der masser af.
For helt små børn giver det også en anden åbenhed, hvis de i naturen får mulighed for at dykke ned i de helt små detaljer.
- Børnene er ikke ansvarlige for biodiversiteten, men hvis de får øje på små detaljer, har de et godt udgangspunkt til at forholde sig til biodiversitet fremover. Det er ikke bare kravl eller grønt - det er spændende dyr, siger han.
Mere formidling og leg
Nu har daginstitutionen muligheden for at møde naturen lige udenfor døren, og den mulighed vil de benytte sig af.
- I hverdagene kan vi bruge det til at tage børnene med ud og være lidt nærmere naturen. Det bliver lidt nemmere for os at komme ud og opleve og se de små dyr, der kriblekrabler over det hele og bare være, siger Jennifer Adelholm, der er daglig leder i institutionen.
Indimellem vil der også være aktiviteter, som til indvielsen, hvor jæger Zenia Maltha viste børnene, hvordan en gås ser ud indeni.
- Det er en del af samme tanke om at komme lidt tættere naturen. Vi skal vide noget om den og have respekt for den, og det er en måde at prøve det på ved at have Zenia til at vise os nogle dyr, siger Milla Mølgaard.
Lummerstue spillede op til dans i sensommersolen.
Foto: Emma Rixen Hedegaard, TV SYD
Til indvielsen kom borgmester Ole Vind (V) og klippede snoren til parken med en grensaks, og bandet Lummerstue sørgede for, at der var god musik at danse til.
Opslag førte til lavine af spørgsmål om stadion til 120 millioner
Byggeriet af en ny tribune på Kolding Stadion koster omtrent 120 millioner kroner, hvor af Kolding Kommune bidrager med 33,5 af dem. Men giver det overhovedet mening med et nyt, stort stadion?
Der er stærke holdninger til udvidelsen af Kolding Stadion. Det fandt vi ud af, da vi spurgte brugerne på Facebook, hvad de tænker om den nye tribune, der er på vej. Men faktisk er der mening bag prioriteringerne.
- Hvorfor skal det ligge der?
- Kan de overhovedet komme i Superligaen?
- Hvorfor giver kommunen så mange penge til det?
Det er nogle af de spørgsmål, der kommer, i forbindelse med at udvidelsen af Kolding Stadion er gået i gang.
Vi spurgte på Facebook Kolding, hvad brugerne tænkte om planerne for det nye stadion, og der var en blandet modtagelse i kommentarsporet.
Grafik: Lasse Lund Hansen
Denne etape af byggeriet står til omtrent 120 millioner kroner, og kommunen bidrager med de 33,5 af dem.
Og det har givet anledning til spørgsmål, som vi vil forsøge at finde svar på sammen med nogle af dem, der ved mest om det.
Bliv klogere på udvidelsen af Kolding Stadion
1
Hvorfor renoverer man stadion i det hele taget?
Foto: Chris Birkekær Pedersen
Første spadestik blev taget til en ny tribunebygning på Kolding Stadion i slutningen af august.
Her skal nye omklædningsrum, toiletter, VIP-lounge og meget andet være med til at sikre klubbens vej mod landets bedste række i herrefodbold - nemlig Superligaen.
Men hvordan skal en ny bygning få et hold i første division op blandt landets absolutte bedste fodboldhold?
- I fodbold har man en formel, der hedder 70-20-10. Altså at 70 procent af din succes er defineret af din økonomi, 20 procent af dine sportslige kompetencer, og 10 procent er tilfældigheder, siger Steen Houman.
Han er sportsøkonom og peger på, at Kolding IF skal have penge ind, hvis de vil udleve deres ambitioner om at nå Superligaen.
Det skal den nye bygning på 4.700 kvadratmeter hjælpe med, når den står færdig til december 2025.
Derudover er der også en række krav til stadion i Superligaen, og dem vil man også imødekomme med udvidelsen.
2
Hvor skal pengene komme fra?
Foto: Chris Birkekær Pedersen
VIP-loungen er den største indtægtskilde for Kolding IF, og derfor er den også en vigtig del af det nye byggeri.
- Vi får i den nye tribune en VIP-lounge plads til 800 spisende gæster. Det er her vi får størstedelen af vores indtægter, så vi bliver nødt til at have rigtig gode forhold for dem, siger Claus Holm-Søberg, der er bestyrelsesformand for den professionelle del af Kolding IF.
Når sponsorer mødes i VIP-loungen, bliver de samtidig del af et stort handelsnetværk.
Altså regner en sponsor, der investerer i klubben, med at få sin investering igen gennem aftaler og handler med andre sponsorer.
Og de penge kan blive nødvendige.
Steen Houman peger på, at Sønderjyske, der netop er rykket fra første division og op i Superligaen har personalomkostninger på over 50 millioner kroner, mens Kolding IF ligger på 12,8 millioner kroner.
Claus Holm-Søberg regner med, at Kolding IF snuser til Superligaen inden for et par år. Men er det realistisk?
- De når det nok ikke denne sæson. Kolding IF skal ruste rigtig meget op, hvis de skal nå op i Superligaen, men hvis ejerne har pengene til også at øge deres spillerudgifter, så kan det godt lade sig gøre at komme derop engang, siger Steen Houman.
3
Hvorfor giver Kolding Kommune 33,5 millioner kroner til det?
Foto: Chris Birkekær Pedersen
Kolding Kommune bidrager med 33,5 millioner til byggeriet.
Og det er egentligt på kant med reglerne.
For en kommune må ikke støtte en privat erhvervsvirksomhed som eksempelvis en fodboldklub.
I Kolding Kommune er man dog kommet omkring det ved at investere de 33,5 millioner kroner i en ejerlejlighed i den nye tribune. Den ejerlejlighed består af omklædningsrum, toiletter og en tinglyst ret til brug af tribunen.
Det er ikke usædvanligt, at kommunen er med inde over, når det gælder stadionbyggerier.
- Det er helt normalt. Rigtige mange kommuner er med for at hjælpe klubben, siger Steen Houman.
Det kan der ifølge fodboldøkonomen være flere grunde til. Blandet andet branding af byen, men også forhåbninger om, at det store netværk af erhvervsvirksomheder, som kan følge med en større klub, også vil afspejle sig i arbejdspladser i kommunen og i sidste ende skattekroner i kommunekassen.
- Kommunerne er med til at finansiere det, og de skal selvfølgelig gøre op med sig selv, om man synes, det er vigtigt at have et stadion, ligesom man skal beslutte, om man synes, det er vigtigt at have et museum eller spillesteder, som kommunen også understøtter, siger han.
4
Hvorfor skal det være så stort?
Foto: Chris Birkekær Pedersen
Planen er, at stadion skal kunne rumme 10.000 tilskuere, når det hele står færdigt. I forrige sæson var der 2.611 tilskuere per kamp på Kolding Stadion.
Men formanden er ikke i tvivl om, at der kommer til at sidde tilskuere på rækkerne, når kapaciteten på stadion stiger.
- Man ser, at tilskuertallet stiger, når forholdene bliver bedre. Når man ikke skal vente længe på at købe en pølse eller at komme på toilettet, så bliver det en bedre oplevelse, siger Claus Holm-Søberg.
Og det er heller ikke forkert - tilskuertallene har historisk set forbedret sig i takt med forholdene.
Alligevel er der ret mange tomme pladser i det danske stadionlandskab.
I sæson 2023-2024 af Superligaen stod knap 40 procent af pladserne tomme.
Ser man på de syd- og sønderjyske klubber, så er der også eksempler på tomme tilskuerrækker.
Blandet andet AC Horsens, der kun lykkedes med at fylde 17 procent af deres 10.495 pladser i den forrige sæson i første division.
Og Esbjerg FB er næsten lige så langt fra at fylde deres knap 17.500 pladser.
Men et stadion i Kolding er vigtigt, fastslår formanden.
- Der er her vi har hjemme, og jeg tror vi mister vores tilskuere og vores sponsorer, hvis vi ikke kan være her, siger Claus Holm-Søberg.
Og hvad angår parkering, nu hvor stadion ligger centralt i Kolding by, så siger Claus Holm-Søberg, at der skal ske en mentalitetsændring.
- Vi kan gå og cykle til fodbold. Stadion er centralt, og der er ikke langt til midten af byen, siger han.
Dit digitale aftryk
Vi indsamler information for at huske indstillinger, forbedre sikkerheden og analysere statistik. Vi sporer dig ikke systematisk på vores hjemmeside eller på tværs af andre hjemmesider og apps. Du kan altid ændre dit samtykke. Klik på detaljer, hvis du vil vide mere.
Disse cookies er essentielle for at vores hjemmeside fungerer korrekt. De sikrer grundlæggende funktioner. Uden disse cookies ville siden ikke kunne fungere optimalt.
Navn
Udbyder
CookieConsent
tvsyd.dk
__whplayCrate
tvsyd.dk
__whseenVerticalVideosCrate
tvsyd.dk
frequencyCategoryV2
tvsyd.dk
recencyCategoryV2
tvsyd.dk
recencyLastVisitV2
tvsyd.dk
visitHistoryFrequencyV2
tvsyd.dk
visitedPagesV2
tvsyd.dk
Funktionelle cookies
Funktionelle cookies giver os mulighed for at huske dine præferencer og forbedre din brugeroplevelse. Disse cookies er ikke strengt nødvendige, men de gør din oplevelse mere personlig og problemfri.
Navn
Udbyder
JSESSIONID
LinkedIn
LAST_RESULT_ENTRY_KEY
YouTube
bcookie
LinkedIn
bscookie
LinkedIn
csrftoken
instagram.com
csrftoken
instagram.com
lang
LinkedIn
lang
LinkedIn
li_gc
LinkedIn
lidc
LinkedIn
tableau_locale
public.tableau.com
tableau_public_negotiated_locale
public.tableau.com
Præference-cookies
Præference-cookies husker dine valg, så vi kan tilpasse hjemmesiden efter dine behov. Disse cookies sikrer, at du får en mere personlig oplevelse ved hvert besøg.
Navn
Udbyder
NID
Google
Statistikcookies
Statistikcookies hjælper os med at forstå, hvordan vores hjemmeside bliver brugt, så vi kan forbedre den. Vi forsøger at minimere brugen af eksterne tjenester og sikrer, at dine data anonymiseres så vidt muligt.
Navn
Udbyder
_cb
Chartbeat
_cb
Chartbeat
_cb_expires
Chartbeat
Chartbeat
_cb_svref
Chartbeat
_cb_svref
Chartbeat
_cb_svref_expires
Chartbeat
_cbt
Chartbeat
_chartbeat2
Chartbeat
Chartbeat
_chartbeat2
Chartbeat
_chartbeat2_expires
Chartbeat
_chartbeat4
Chartbeat
_chartbeat4
Chartbeat
_chartbeat4_expires
Chartbeat
_v__cb_cp
Chartbeat
_v__cb_cp
Chartbeat
_v__cb_cp_expires
Chartbeat
_v__chartbeat3
Chartbeat
_v__chartbeat3
Chartbeat
_v__chartbeat3_expires
Chartbeat
ebx_webtag_
Echobox
userId
tvsyd.dk
Markedsføringscookies
Vi anvender ikke selv markedsføringscookies, men vi har valgt at kategorisere en række cookies, som eksterne partnere sætter, som netop markedsføringscookies for at gøre dig som bruger opmærksomme på dem. Vi anvender kun eksternt indhold når det er vores vurdering, at det løfter kvaliteten af vores journalistik eller at det er bydende nødvendigt.